Vähieelses seisundis rasedaks jäänud naine: olin ärevil ja mõtlesin, mis saab siis, kui peaks halvasti minema
Statistika järgi nakatub 80% seksuaalselt aktiivsetest naistest elu jooksul mõne papilloomiviiruse ehk HPV tüvega. Kui suurem osa HPV tüüpidest põhjustab healoomulisi muutusi nahal, näiteks soolatüükaid, ja limaskestadel, näiteks genitaalkondüloome, siis osa tüvesid võib põhjustada ka emakakaelavähki.
![Sännil avastati emakakaelavähi eelne seisund kolmanda raseduse eel. Operatsioonil käis ta pärast sünnitust.](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/fe849649-8607-4eff-a19d-685af99a5581.jpg?noup&w=1200&h=711&ch=0.3746&cw=1&cx=0&cy=0.2376&r=16:9&rotate=0&flip=0)
Sännil (33) avastati emakakaelavähi eelne seisund neli aastat tagasi kolmanda raseduse eel. Naine pöördus ebatavalise veritsusega naistearsti poole, kes võttis talt analüüsi tsütoloogilise uuringu jaoks.
Pärast analüüsimaterjali võtmist ütles arst, et kui kõik on hästi, siis ta ei helista. „Ühel päeval mu telefon siiski helises ja teisel pool toru oli arst, kes ütles, et talle ei meeldi mu tsütoloogilise testi vastus. Ta kutsus mind kolposkoopilisele uuringule,“ meenutab Sänni.
Kolposkoopia käigus tehti ka biopsia, haigestunud piirkonnast võeti koetükk. „Arst teatas, et mul on raske düsplaasia ehk vähieelne seisund, mille on põhjustanud viirusetüvi HPV31. Kuulsin, et pean minema operatsioonile, mille kõigus eemaldatakse osa emakakaelast.“
Kuna naine oli just asunud uuele töökohale, uuris ta pärast pisukest järelemõtlemist arstilt, kas lõikust annaks ka natuke hiljem teha. Nad leppisid kokku, et ta teeb kuue kuu pärast uue uuringu ja läheb siis opile.