Euroopa Liit panustab suurelt Eesti haridusvõrku
![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/49cae790-2ce5-11ec-b093-d5540d04deb2.jpg?noup&w=1200&h=711&ch=0.8443&cw=1&cx=0&cy=0&r=16:9)
Praegu lõppeva Euroopa Liidu toetusperioodi (2014–2020) fondidest kogumahuga 3,67 miljardit eurot on septembri lõpu seisuga toetuse saajatele välja makstud 2 379 661 399 eurot ja kohustustega kaetud 95 protsenti Eestile mõeldud toetusrahast, millest kümned miljonid on investeeritud uute riigigümnaasiumite loomisesse, et tagada kvaliteetne gümnaasiumiharidus ja teisalt luua ka efektiivsem koolivõrk. Riigigümnaasiumite projekteerimisel ja ehitamisel tuleb 85 protsenti rahast Euroopa Liidu regionaalarengu fondi vahenditest, 15 protsenti lisab Eesti riik.
2015. aasta sügisel avasid uksed Jõhvi gümnaasium, Pärnu Koidula gümnaasium, Tartu Tamme gümnaasium ja Võru gümnaasium. 2016. aasta sügisel alustasid õppetööd Põlva gümnaasium, Valga gümnaasium ning Hiiumaa gümnaasium, 2018. aastal Rapla gümnaasium, Paide gümnaasium ja Viimsi gümnaasium, 2019. aastal Kohtla-Järve gümnaasium.
Sel aastal avati õppuritele Saaremaa gümnaasium ja Tabasalu gümnaasium. Kokkulepete kohaselt alustavad 2022. aastal õppetegevusega riigigümnaasiumid Laagris, Rakveres ja Tallinnas Mustamäel. 2023. aastal aga Narvas, Jüris ning Tallinnas Pelgulinnas ja kesklinnas.
Koolivõrgu programmi kohaselt on 2023. aastaks õppetööd alustanud kokku 26 riigigümnaasiumi, sh igas maakonnas vähemalt üks, et õpilastel oleks võimalik oma maakonnakeskuses mitmekesist gümnaasiumiharidust saada.
Lõppeval eelarveperioodil on koolivõrgu korrastamise meetme Euroopa Liidu poolne toetusmaht 275 miljonit eurot, riigigümnaasiumite kõrval on panustatud ka põhikoolidesse – nt Türi põhikool, Jõhvi ja Haapsalu põhikool, Pärnu vanalinna põhikool, Viljandi Paalalinna kool, Tondi põhikool, Põlva kool jt. Uuel, 2021–2027 perioodil on eesmärgi Sotsiaalsem Eesti all põhikoolivõrgu korrastamisega jätkamiseks Euroopa Liidu struktuurifondidest ette nähtud 72 miljonit eurot, koos riigi panusega üle 100 miljoni euro.
Haridusvaldkonna arengukava 2035 üheks olulisemaks sihiks on tagada kvaliteetset haridust pakkuv, kaasav ja kestlik õppeasutuste võrk ja taristu, et haridus oleks kättesaadav eri sihtrühmadele ja õppekeskkond toetaks nüüdisaegset õpikäsitust. Tuginedes demograafilistele muutustele, on vajalik ümber kujundada haridusvõrk ja integreerida avalikke teenuseid, muutes näiteks maapiirkonna koolihooned ka teiste avalike teenuste keskuseks.
Mõtle kaasa! 6. oktoobril algas avalik konsultatsioon 2021–2027 perioodi ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava ja ühtekuuluvuspoliitika fondide ning Euroopa merendus-, kalandus- ja vesiviljelusfondi partnerlusleppe rakendamiseks. Rakenduskava ja partnerlusleppega pannakse paika, mil viisil Eesti uue eelarveperioodi struktuurivahendeid parimal moel Eesti arengu ja inimeste heaks kasutada. Lisainfo ja materjalid leiad Riigi Tugiteenuste Keskuse kodulehelt. Aadressile eurotoetused@fin.ee saab oma mõtteid ja arvamusi esitada kuni 1. novembrini.
![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/49ceb820-2ce5-11ec-94a7-bb793b6384f3.jpg?noup&w=400)
![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/49ca7260-2ce5-11ec-b093-d5540d04deb2.jpg?noup&w=400)